# Anketa o radnoj snazi, od 2021 MetapodaciPeriodika: G0Godina: 2025

REFERENTNI METAPODACI
01. Kontakt informacije
02. Ažuriranje metapodataka
03. Statistički pregled
04. Jedinica merenja
05. Referentni period
06. Mandat institucije
07. Poverljivost
08. Politika objavljivanja
09. Dinamika diseminacije
10. Dostupnost i razumljivost
11. Upravljanje kvalitetom
12. Relevantnost
13. Tačnost i pouzdanost
14. Pravovremenost i poštovanje rokova
15. Koherentnost i uporedivost
16. Troškovi i opterećenost
17. Revizija podataka
18. Statistička obrada
19. Napomene

01. Kontakt informacije | Vrh
01.1. Naziv organizacije/institucije
Republički zavod za statistiku (RZS)
01.2. Naziv organizacione jedinice unutar institucije
Odeljenje za statistiku tržišta rada, Grupa za Anketu o radnoj snazi
01.3. Ime i prezime kontakt osobe
Mirjana Novaković
01.4. Funkcija kontakt osobe
Rukovodilac grupe Anketa o radnoj snazi
01.5. Adresa kontakt osobe
Milana Rakića 5, Beograd
01.6. Imejl kontakt osobe
ars@stat.gov.rs
01.7. Broj telefona kontakt osobe
Broj telefona: 011/2412-922 lokal:391
01.8. Broj faksa kontakt osobe
-

02. Ažuriranje metapodataka | Vrh
02.1. Poslednja provera metapodataka
14/05/2025
02.2. Poslednje postavljeni metapodaci
19/5/2026
02.3. Poslednje ažuriranje metapodataka
19/5/2026

03. Statistički pregled | Vrh
03.1. Opis podatka
Anketa o radnoj snazi (ARS) je istraživanje usmereno na domaćinstvo i kreirano je sa ciljem da se pribave informacije o tržištu rada i karakteristikama radne snage. Kada je reč o metodologiji, organizaciji, izboru uzorka, dizajnu upitnika i definicijama zaposlenosti/nezaposlenosti, ARS se sprovodi u skladu sa standardima i preporukama Međunarodne organizacije rada (International Labour Organization ‒ ILO) i regulativama Evropskog zavoda za statistiku (Evrostat), što omogućava uporedivost podataka dobijenih iz ARS-a sa ekvivalentnim podacima iz drugih (posebno evropskih) zemalja. Glavni cilj ovog istraživanja je dobijanje podataka o tri osnovna, međusobno isključiva kontingenta stanovništva – zaposlena, nezaposlena i lica van radne snage. Kada je reč o zaposlenima, ARS registruje njihov profesionalni status, prava koja ostvaruju na radnom mestu, zanimanje i delatnost, broj radnih sati, dopunski posao (ukoliko postoji), itd. U slučaju nezaposlenih lica, ARS ispituje način na koji traže posao, dužinu traženja posla, prethodno radno iskustvo, itd. Za lica van radne snage prikupljaju se podaci o razlozima netraženja posla kao i o njihovom odnosu prema tržištu rada (potencijalna radna snaga). Osim navedenih kategorija, istražuju se socio-demografske, obrazovne i druge karakteristike stanovništva (godine, pol, obrazovanje, državljanstvo, zdravstveno stanje i tako dalje). Rezultati istraživanja objavljuju se u agregiranom obliku, čime je (u skladu sa odredbama Zakona o zvaničnoj statistici) u potpunosti obezbeđena tajnost individualnih podataka o domaćinstvima i licima. Podaci dobijeni anketiranjem objavljuju se na kvartalnom i godišnjem nivou.
03.2. Klasifikacije
U Anketi o radnoj snazi primenjuju se sledeće međunarodne klasifikacije: Međunarodna standardna klasifikacija zanimanja (ISCO – 08); Klasifikacija delatnosti Evropske unije (NACE, rev.2), koja je uporediva sa klasifikacijom delatnosti Ujedinjenih nacija (ISIC – rev. 4); Međunarodna standardna klasifikacija obrazovanja (ISCED – 2011); Međunarodna klasifikacija statusa u zaposlenosti (ICSE – 93) Klasifikacija polja obrazovanja (ISCED-F 2013), koja dopunjuje Međunarodnu standardnu klasifikaciju obrazovanja (ISCED – 2011);
03.3. Obuhvat sektora
Anketa o radnoj snazi obuhvata sve sektore definisane NACE rev.2 klasifikacijom.
03.4. Statistički koncepti i definicije
Stanovništvo se razvrstava na zaposlene, nezaposlene i van radne snage na osnovu informacija koje se dobijaju iz upitnika i koje se odnose na aktivnost anketiranih lica u posmatranoj (referentnoj) sedmici. Podaci dobijeni na ovaj način razlikuju se od podataka o zaposlenim i nezaposlenim licima koji se dobijaju preko drugih statističkih istraživanja. U Anketi se ne uzima u obzir formalni status lica koje se anketira, nego se njegov radni status određuje na osnovu aktivnosti koju je obavljalo u posmatranoj sedmici. Tako se kao zaposleno lice u A nketi, pored lica koje ima posao, može pojaviti i lice koje je formalno bez zaposlenja, ako je u posmatranoj sedmici obavljalo neki posao (najmanje jedan sat) u cilju sticanja sredstava za život. Zaposleno stanovništvo obuhvata lica starosti od 15 do 89 godina koja ispunjavaju jedan od sledećih uslova: Lica koja su tokom posmatrane sedmice radila najmanje jedan sat za zaradu ili prihod, uključujući neplaćene porodične radnike; Lica koja imaju posao ili biznis sa kojeg su bila privremeno odsutna tokom cele posmatrane sedmice, ali su vezani za taj posao, kao što su: Lica odsutna s posla zbog praznika, preraspodele radnog vremena, bolovanja, porodiljskog odsustva, obuke u vezi posla; Lica koja su na roditeljskom odsustvu, bilo da primaju zaradu ili beneficije s posla s kojeg su odsutna, ili čije očekivano trajanje roditeljskog odsustva je do 3 meseca; Sezonski radnici van sezone ako nastavljaju da redovno obavljaju zadatke i dužnosti za posao ili biznis s kojeg su odsutni, isključujući ispunjavanje zakonskih ili administrativnih obaveza Lica koja nisu radila u posmatranoj sedmici iz nekih drugih razloga a čije očekivano trajanje odsustva je do 3 meseca. Lica koja proizvode poljoprivredne proizvode čiji glavni deo je namenjen za prodaju ili razmenu (trampu). Lica koja proizvode robu za sopstvenu upotrebu, volonteri, lica na neplaćenoj obuci i lica uključena u druge oblike rada, na osnovu Rezolucije koja se tiče statistike rada, zaposlenosti i nedovoljno iskorišćene i potencijalne radne snage, usvojene 11. oktobra 2013. godine na 19. Međunarodnoj konferenciji statističara rada, nisu uključena u kontigent zaposlenih na bazi ovih aktivnosti. Stopa zaposlenosti predstavlja procenat zaposlenih u ukupnom stanovništvu iste starosne grupe. Prema Klasifikaciji profesionalnog statusa zaposlenih, oni se dele na samozaposlene, zaposlene radnike i neplaćene porodične radnike. Samozaposleni su lica koja rade samostalno u vlastitom poslovnom subjektu, preduzeću ili preduzetničkoj radnji ili na poljoprivrednom imanju, kao i lica koja obavljaju samostalnu profesionalnu delatnost ili neki drugi posao za sopstveni račun. Zaposleni radnici su lica koja rade za poslodavca, bez obzira na to da li imaju formalni ugovor o zaposlenju ili rade na osnovu usmenog dogovora. Članovi domaćinstva koji pomažu u obavljanju porodičnog posla i koji su plaćeni za svoj rad smatraju se zaposlenim radnicima. Neplaćeni porodični radnici su rođaci koji pomažu u porodičnom poslu ili na porodičnom imanju, bez zarade ili prihoda. Ovde spadaju npr. sin ili ćerka koji rade u roditeljskom poslu / na imanju bez nadoknade; žena koja pomaže svom mužu bez nadoknade itd. Takođe, ovde su uključeni rođaci koji žive negde drugde, ali dolaze da pomognu u poslu, npr. tokom sezone žetve, bez plaćanja u novcu ili naturi. Formalna zaposlenost obuhvata: Lica koja imaju formalno-pravni ugovor o zaposlenju, odnosno radni odnos zasnovan sa poslodavcem na određeno ili neodređeno vreme; Lica koja su osnivači registrovanih privrednih društava ili preduzetničkih radnji, ili samostalno obavljaju delatnost na osnovu registracije u nadležnim institucijama; Lica koja obavljaju poljoprivrednu delatnost registrovanu u zvaničnim državnim institucijama; Neformalna zaposlenost podrazumeva: Rad u neregistrovanim firmama; Rad u registrovanim firmama, ali bez formalnog ugovora o radu; Rad pomažućih članova u porodičnom poslu; Stopa neformalne zaposlenosti predstavlja udeo neformalno zaposlenih u ukupnoj zaposlenosti. Nezaposleno stanovništvo obuhvata lica starosti od 15 do 74 godina koja: U posmatranoj sedmici nisu bila zaposlena u skladu sa definicijom zaposlenosti; Trenutno su raspoloživa za rad, to jest raspoloživa su da počnu da rade kao plaćeni zaposleni ili samozaposleni, u roku od dve sedmice nakon sedmice posmatranja; Aktivno traže posao, bilo da su preduzimala aktivnosti, u prethodne četiri sedmice zaključno sa posmatranom sedmicom, u cilju traženja plaćenog zaposlenja ili samozaposlenja, ili su našla posao na kojem će početi da rade najkasnije u periodu od tri meseca nakon sedmice posmatranja. Za sezonske radnike, koji nisu radili u toku posmatrane sedmice (jer su van sezone), ali koji očekuju da će se vratiti na svoj sezonski posao, smatra se da su našli posao. Stopa nezaposlenosti predstavlja procenat nezaposlenih u ukupnom broju aktivnih stanovnika iste starosne grupe. Nezaposleni prema dužini traženja posla - Podrazumeva trenutno nezaposlena lica i beleži dužinu aktivnog traženja posla, bez obzira da li je traženje posla počelo u peridu kada je lice bilo u nekom drugom statusu na tržištu rada. Dužina traženja posla nezaposlenih lica obuhvata ukupno trajanje perioda tokom kojeg je lice tražilo posao, pri čemu se računa i vreme kada je potraga za poslom započeta dok je osoba još bila zaposlena (npr. zbog nezadovoljstva tadašnjim poslom). Nezaposleni prema dužini nezaposlenosti - Podrazumeva trenutno nezaposlena lica i meri koliko su ta lica dugo u statusu nezaposlenih. Dužina nezaposlenosti obuhvata period od trenutka prestanka poslednjeg zaposlenja do trenutka anketiranja. U obzir se ne uzima eventualno aktivno traženje posla dok je osoba još bila zaposlena, već isključivo trajanje nezaposlenosti. Dugoročna nezaposlenost predstavlja aktivno traženje posla duže od godinu dana, a odnosi se isključivo na period nezaposlenosti - od trenutka prestanka poslednjeg zaposlenja do trenutka anketiranja. Stopa dugoročne nezaposlenosti predstavlja udeo lica nezaposlenih duže od godinu dana u ukupnom broju aktivnih stanovnika iste starosne grupe. Veoma dugoročn a nezaposlenost predstavlja aktivno traženje posla duže od dve godine i odnosi se isključivo na period nezaposlenosti. Stopa veoma dugoročne nezaposlenosti predstavlja udeo lica nezaposlenih duže od dve godine, u ukupnom broju aktivnih stanovnika iste starosne grupe. Stopa NEET podrazumeva učešće lica starosti 15‒24 godine (ili 15‒29 godina) koja nisu zaposlena, nisu na školovanju, niti su na obuci u ukupnoj populaciji tog uzrasta. Aktivno stanovništvo – radnu snagu – čine sva zaposlena i nezaposlena lica. Stopa aktivnosti predstavlja procenat aktivnog stanovništva u ukupnom stanovništvu iste starosne grupe Potencijalno aktivno stanovništvo čine lica van radne snage koja aktivno traže posao, ali nisu u mogućnosti da odmah (odnosno u roku od dve sedmice) počnu da rade, kao i lica koja su u mogućnosti da odmah počnu da rade, ali koja aktivno ne traže posao. U ovaj kontingent uključena su i tzv. obeshrabrena lica, tj. lica koja ne traže posao zato što su uverena da ga ne mogu naći, iako su u mogućnosti da odmah počnu da rade ukoliko bi im posao bio ponuđen. Stanovništvo van radne snage obuhvata: Lica mlađa od 15 godina; Lica starija od 89 godina; Lica starosti između 15 i 89 godina koja tokom posmatrane sedmice nisu bila zaposlena niti nezaposlena prema definicijama zaposlenosti i nezaposlenosti. Stopa stanovništva van radne snage predstavlja procenat stanovništva van radne snage u ukupnom stanovništvu iste starosne grupe.
03.5. Statistička jedinica
Jedinica izbora i jedinica posmatranja u Anketi je domaćinstvo izabrano u uzorak, a jedinica anketiranja je svaki član izabranog domaćinstva. Osnovni sociodemografski podaci prikupljaju se o svim licima u izabranim domaćinstvima, a podaci o radnoj aktivnosti prikupljaju se za lica starosti između 15 i 89 godina.
03.6. Statistička populacija
U Anketi o radnoj snazi ciljnu populaciju čine sva lica koja žive u privatnim domaćinstvima. Ciljna populacija se određuje na osnovu uobičajenog prebivališta. „Uobičajeno prebivalište“ označava mesto gde osoba obično provodi dnevni period odmora, bez obzira na privremeni izostanak radi rekreacije, odmora, posete prijateljima i rođacima, posla, lečenja ili verskog hodočašća. „Uobičajenim stanovnicima“ određenog geografskog područja smatraju se: lica koja su živela u svom uobičajenom prebivalištu neprekidno najmanje 12 meseci pre posmatrane sedmice; ili; lica koja su došla u svoje uobičajeno prebivalište u prethodnih 12 meseci pre posmatrane sedmice sa namerom da u njemu ostanu najmanje godinu dana. Kada se okolnosti opisane u tački (1) ili (2) ne mogu utvrditi, pod „uobičajenim prebivalištem“ može se podrazumevati mesto legalnog ili prijavljenog prebivališta. Uobičajeno prebivalište za sve osobe u ciljnoj populaciji utvrđuje se na osnovu kriterijuma „većine vremena“, tj. lice se vodi u mestu stanovanja u kojem provodi veći deo godine (više od 6 meseci). To podrazumeva da, ako lice živi na više mesta, mesto u kojem provodi veći deo godine se uzima kao uobičajeno prebivalište. Ovo se odnosi na lica koja imaju više domova, na decu koja naizmenično žive na dva mesta, ili na lica koja duže vremena žive van matičnog domaćinstva zbog posla. Slučajevi na koje se odnosi kriterijum „većine vremena“ su sledeći: a. Za učenike osnovnih i srednjih škola i lica koja tokom sedmice rade van mesta gde živi matično domaćinstvo, ali se vikendom vraćaju u njega, uobičajeno prebivalište je mesto gde živi matično domaćinstvo; b. Za studente njihova privremena adresa se vodi kao uobičajeno prebivalište ako je u pitanju privatna adresa. v. Za decu koja naizmenično žive na dva mesta i provode podjednako vreme sa oba roditelja / staratelja, mesto gde se dete nalazi u vreme anketiranja uzima se kao uobičajeno prebivališe. Ovo uobičajeno prebivalište treba da bude isto u prvom i narednim talasima anketiranja. U posebnim slučajevima važe sledeća pravila: a. Za lica koja žive van matičnog domaćinstva duži vremenski period zbog posla, bilo na teritoriji Republike Srbije ili u inostranstvu, mesto stanovanja matičnog domaćinstva vodi se kao njihovo uobičajeno prebivalište u slučaju ako značajno doprinose budžetu matičnog domaćinstva i ako nemaju drugo domaćinstvo u mestu u kojem žive. b. Za lica koja studiraju van mesta stanovanja matičnog domaćinstva, bilo na teritoriji Republike Srbije ili u inostranstvu, mesto stanovanja matičnog domaćinstva može da se vodi kao njihovo uobičajeno prebivalište ako su studenti ekonomski zavisni od matičnog domaćinstva i ako nemaju drugo domaćinstvo u mestu u kojem žive. v. Za decu koja naizmenično žive na dva mesta i provode podjednako vreme sa oba roditelja / staratelja, uobičajeno prebivalište može da se vodi kod onog roditelja / staratelja koji prima beneficije za dete, ili kod onog roditelja / staratelja koji najviše doprinosi izdržavanju deteta. Ciljnu populaciju ne predstavljaju lica koja borave ili nameravaju da borave u Republici Srbiji kraće od godinu dana, kao ni lica koja su odsutna ili nameravaju da budu neprekidno odsutna iz anketiranog domaćinstva godinu dana i duže (žive i / ili rade u inostranstvu ili u drugom mestu gde imaju drugo domaćinstvo, trajno su se iselila iz domaćinstva i dr.).
03.7. Referentno područje
Republika Srbija. Republički zavod za statistiku od 1999. godine ne raspolaže podacima za AP Kosovo i Metohija, tako da oni nisu sadržani u obuhvatu podataka za Republiku Srbiju (ukupno).
03.8. Vremenska pokrivenost
Anketa o radnoj snazi je prvi put u našoj zemlji sprovedena 1994. godine kao probno istraživanje. Od 1995. do 2008. godine istraživanje je redovno sprovođeno jedanput godišnje. U periodu od 2008. do 2013. godine istraživanje je sprovođeno dva puta godišnje (u aprilu i oktobru). U toku 2014. godine, ARS je sproveden četiri puta (po jednom u svakom tromesečju ‒ tokom februara, maja, avgusta i novembra). Od 2015. godine prelazi na kontinuiranu periodiku istraživanja.
03.9. Bazni period
Nije primenjivo.

04. Jedinica merenja | Vrh
Većina rezultata se izražava kroz broj lica (u hiljadama), ili kroz stope (%) (npr. stopa zaposlenost, stopa nezaposlenosti itd.). Takođe, postoje varijable koje se izražavaju u drugim mernim jedinicama (starost lica u broju godina, radno vreme u satima, itd.).

05. Referentni period | Vrh
ARS se sprovodi kao kontinuirano istraživanje, što znači da je svaka sedmica u toku godine referentna. Referentna sedmica je sedmica koja prethodi anketiranju i obuhvata celu kalendarsku sedmicu (od ponedeljka do nedelje). Status radne snage se određuje u odnosu na referentnu sedmicu, pa se ta sedmica naziva i posmatranom. Prva referentna sedmica u godini mora obuhvatiti prvi četvrtak u godini, a svaki kvartal obuhvata 13 referentnih sedmica.

06. Mandat institucije | Vrh
06.1. Pravni akti i drugi dokumenti
Nacionalni pravni akti: – Zakon o zvaničnoj statistici – Odluka o Programu zvanične statistike – Uredba o utvrđivanju plana zvanične statistike za tekuću godinu * Navedeni dokumenti dostupni su na veb-sajtu RZS-a: Pravni akti Anketa o radnoj snazi počev od 2021. godine sprovodi se na osnovu Uredbe/regulative (EU) 2019/1700 Evropskog parlamenta i Saveta od 10. oktobra 2019. kojom se uspostavlja zajednički okvir za evropske statistike o licima i domaćinstvima koje se zasnivaju na podacima o pojedincima prikupljenim na osnovu uzorka, kojom se menjaju Uredbe (EZ) br. 808/2004, (EZ) br. 452/2008 i (EZ) br. 1338/2008 Evropskog parlamenta i Saveta i stavljaju izvan snage Uredbe (EZ) 1177/2003 Evropskog parlamenta i Saveta i Uredba Saveta (EZ) br.577/98 a posebno njen član 7 stav 1, član 8 stav 3 i član 13 stav 6.
06.2. Zajedničko korišćenje podataka
Nije primenjivo.

07. Poverljivost | Vrh
07.1. Poverljivost - politika
Poverljivost podataka je regulisana: – Zakonom o zvaničnoj statistici („Sl. glasnik RS”, br. 109/2025) Zakon o zvaničnoj statistici – Pravilnikom o zaštiti statističkih podataka u Republičkom zavodu za statistiku Pravilnici – Uputstvom o merama zaštite podataka i informacija u Republičkom zavodu za statistiku Uputstva
07.2. Poverljivost - postupanje sa podacima
Poverljivi podaci se tretiraju u skladu sa propisanim načelima poverljivosti. Pogledati Zakon o zvaničnoj statistici. Aneksi : Закон о званичној статистици

08. Politika objavljivanja | Vrh
08.1. Kalendar publikovanja
Kalendar objavljivanja je dostupan na veb-sajtu RZS-a 1. decembra tekuće godine za celu narednu godinu – link u aneksu. Dnevno vreme objavljivanja za sva izdanja RZS-a je 12 časova. Odstupanja od utvrđenih datuma unapred se objavljuju i obrazlažu u Kalendaru. Aneksi : Календар објављивања
08.2. Pristup kalendaru publikovanja
Kalendar objavljivanja dostupan je na veb-sajtu RZS-a. Link u aneksu. Aneksi : Календар објављивања
08.3. Pristup korisnika
U skladu sa Zakonom o zvaničnoj statistici („Službeni glasnik RS“, br. 109/2025) i Evropskim statističkim kodeksom prakse, svi korisnici se ravnopravno tretiraju. Podaci ARS-a objavljuju se na veb-stranici RZS-a, nakon čega su ti podaci istovremeno dostupni svim korisnicima. Svako odstupanje od datuma navedenog u objavljenom kalendaru publikacija mora biti najavljeno i obrazloženo.

09. Dinamika diseminacije | Vrh
Podaci se objavljuju kvartalno i godišnje.

10. Dostupnost i razumljivost | Vrh
10.1. Saopštenja za štampu
Podaci Ankete o radnoj snazi objavljuju se kvartalno u saopštenjima. Za prvi kvartal poslednji radni dan maja, za drugi kvartal poslednji radni dan avgusta, za treći kvartal poslednji radni dan novembra i za četvrti kvartal poslednji radni dan februara naredne godine.
10.2. Publikacije
Republički zavod za statistiku objavljuje sledeće publikacije vezano za Anketu o radoj snazi: Statistička saopštenja „Anketa o radnoj snazi” – kvartalni i godišnji podaci; Podaci iz Ankete o radnoj snazi takođe se mogu naći i u publikacijama „Statistički godišnjak“ i „Statistički kalendar“. Publikacije su dostupne na linku u aneksu. Aneksi : Публикације
10.3. On-lajn baza podataka
Baza podataka je dostupna na linku u aneksu. Aneksi : Дисеминациона база
10.4. Pristup mikropodacima
Mikropodaci su dostupni po zahtevu korisnika u skladu s načelima definisanim u Zakonu o zvaničnoj statistici i pravilima definisanim Pravilnikom o načinu i postupku davanja podataka koje proizvodi RZS. Statističke baze mikropodataka koje se daju na korišćenje u naučno-istraživačke svrhe sadrže redukovane informacije o ispitanicima – cilj je onemogućavanje identifikacije anketiranih pojedinaca, odnosno domaćinstava. Pored toga što anonimizirane baze podataka ne sadrže informacije o imenu, prezimenu i adresi pojedinaca, primenjuju se i dodatne mere zaštite podataka o ličnosti: oznaka države (rođenja, državljanstva, rada) prikazana je posebno za Srbiju i zemlje regiona (Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Crna Gora, Makedonija), dok su ostale države grupisane u tri celine: zemlje EU (osim Hrvatske), druge zemlje Evrope, ostatak sveta; zanimanje je prikazanao na trocifarskom nivou delatnost je prikazana na nivou sektora (ukupno 21 grupa); identifikator domaćinstva menja se u svakoj narednoj godišnjoj bazi (kako bi se onemogućilo praćenje članova domaćinstva kroz vreme). Navedena grupisanja podataka napravljena su u skladu sa pravilima koja primenjuje Evrostat (evropski statistički zavod) u cilju zaštite ličnih podataka. Aneksi : ЕВРОСТАТ - заштита статистичких и личних података Закон о званичној статистици Правилник о давању података
10.5. Ostalo
Statistički godišnjak Republike Srbije Statistički kalendar
10.6. Dokumentacija o metodologiji
Kompletna metodologija Ankete o radnoj snazi, kako stara, tako i nova koja je u upotrebi od 2021. godine, može se naći veb-sajtu RZS-a u okviru Referentnih metapodataka. Link u aneksu. Upitnik Ankete o radnoj snazi nalazi se u aneksu. Aneksi : Реферетни метаподаци АРС упитник
10.7. Dokumentacija o kvalitetu
-

11. Upravljanje kvalitetom | Vrh
11.1. Sprovođenje kvaliteta
Sistem upravljanja kvalitetom Republičkog zavoda za statistiku oslanja se na misiju i viziju zvanične statistike Republike Srbije, kao i na Kodeks prakse evropske statistike (European Statistics Code of Practice - CoP) i principe Upravljanja ukupnim kvalitetom (Total Quality Management - TQM) koji predstavljaju zajednički okvir kvaliteta Evropskog statističkog sistema (ESS). Više informacija može se naći u dokumentima dostupnim na sledećem linku: Upravljanje kvalitetom RZS radi na poboljšanju kvaliteta istraživanja ARS-a primenom sledećih propisa EU: Uredbe/regulative (EU) 2019/1700 Evropskog parlamenta i Saveta od 10. oktobra 2019. kojom se uspostavlja zajednički okvir za evropske statistike o licima i domaćinstvima koje se zasnivaju na podacima o pojedincima prikupljenim na osnovu uzorka, kojom se menjaju Uredbe (EZ) br. 808/2004, (EZ) br. 452/2008 i (EZ) br. 1338/2008 Evropskog parlamenta i Saveta i stavljaju izvan snage Uredbe (EZ) 1177/2003 Evropskog parlamenta i Saveta i Uredba Saveta (EZ) br.577/98 a posebno njen član 7 stav 1, član 8 stav 3 i član 13 stav 6. Od 2010. godine RZS Evrostat-u šalje kvartalne izveštaje o tačnosti i godišnje izveštaje o kvalitetu ARS podataka. Posebna pažnja je posvećena usklađivanju glavnih indikatora kvaliteta i glavnih ARS koncepata kao što su: MOR (Međunarodna organizacija rada) koncept o zaposlenosti i nezaposlenosti, dizajn uzorka i greške uzorkovanja, šeme pondera, neodgovor, anketari i organizacija rada na terenu, načini istraživanja, informacije za korisnike, koherentnost i međusobna uporedivost. Pored rada na unapređenju metodologije, sprovodi se i konstantna kontrola dobijenih rezultata, rada anketara, kao i usavršavanje instrumenata za sprovođenje Ankete.
11.2. Procena kvaliteta
Anketa o radnoj snazi može se smatrati pouzdanim izvorom podataka, s obzirom da su, pri definisanju upitnika i metodologije, primenjeni standardi i definicije Evrostat-a i Međunarodne organizacije rada. Istraživanje je bazirano na uzorku i samim tim je podložno uzoračkim greškama. U zavisnosti od veličine uzorka, podaci sa malim brojem pojava su obeleženi u ARS publikacijama i data su obaveštenja o njihovoj nepouzdanosti.

12. Relevantnost | Vrh
12.1. Potrebe korisnika
Anketa o radnoj snazi, u skladu sa jedinstvenim konceptima i smernicama, sprovodi se u svim evropskim zemljama (i u mnogim zemljama širom sveta). Zbog toga je, u našoj zemlji, ARS najadekvatnije istraživanje koje može da se koristi za međunarodna poređenja statistike tržišta rada. Anketa o radnoj snazi se koristi za praćenje kretanja na tržištu rada. Najčešće traženi podaci (koje nije moguće dobiti iz drugih izvora) su: podaci o nezaposlenosti; podaci o formalnoj/neformalnoj zaposlenosti; podaci o karakteristikama glavnog i dodatnog posla kao što su časovi rada, prekovremeni rad, odsustvo s posla, razlozi odsustva sa posla, metode traženja posla, razlozi netraženja posla, razlozi za rad na određeno vreme ili privremeni rad, razlozi za rad sa nepunim radnim vremenom i sl. Podatke ARS-a koriste i domaći i međunarodni korisnici. Domaći korisnici su organizacije Vlade Republike Srbije kao što su: Ministarstvo za rad i socijalna pitanja, Ministarstvo za nauku i tehnologiju, Ministarstvo omladine i sporta, Narodna banka, Nacionalna služba za zapošljavanje, lokalne samouprave itd. Ostali nacionalni korisnici su razne akademske i istraživačke institucije (univerziteti i instituti), preduzeća, novinari i pojedinačni korisnici poput studenata, naučnika, istraživača i drugih. Takođe, podaci ARS se koriste za sastavljanje detaljnih regionalnih indikatora, za procene trenutnog obrazovanja i obrazovnog postignuća, kao i za adekvatne procene inputa rada nacionalnih računa. Nekoliko indikatora koji proizilaze iz ARS-a koriste se za praćenje i merenje ključnih političkih ciljeva (EU,) na primer u kontekstu Evropskog stuba socijalnih prava, ciljeva održivog razvoja i procedura za makroekonomsku neravnotežu. Međunarodni korisnici su: Evrostat (za glavne ARS indikatore), UNESKO i UNICEF (za podatke u vezi obrazovanja), MOR (za podatke vezane za zaposlenost i nezaposlenost), Svetska banka, MMF i druge. Pojedine zemlje iz regiona koriste podatke iz Ankete o radnoj snazi za različite regionalne projekte.
12.2. Zadovoljstvo korisnika
Na svake dve godine, putem veb-ankete, sprovodi se Istraživanje o zadovoljstvu korisnika. Rezultati istraživanja dostupni su na veb-sajtu RZS-a, link u aneksu. Aneksi : Истраживање о задовољству корисника
12.3. Kompletnost
Anketa o radnoj snazi je u skladu sa regulativom (EU) 2019/1700 Evropskog parlamenta i Saveta što čini podatke potpunim.

13. Tačnost i pouzdanost | Vrh
13.1. Ukupna tačnost
ARS je najadekvatniji izvor podataka uporedivih na međunarodnom nivou u oblasti tržišta rada. Konstantna harmonizacija sa međunarodnim preporukama i standardima čine Anketu o radnoj snazi pouzdanim istraživanjem. Kao i u svakom istraživanju baziranom na uzorku, pri sprovođenju ove Ankete dolazi do uzoračkih grešaka koje su povezane sa odabirom uzorka i obrascima neodgovora.
13.2. Uzoračka greška
Uzoračke greške su mera varijabiliteta između ocena iz svih mogućih uzoraka. Veličina varijabiliteta nije tačno poznata, ali se može statistički oceniti na osnovu podataka Ankete. Prilikom publikovanja podataka, nije moguće publikovati svaku ocenu sa njenom uzoračkom greškom. Da bi se korisnicima obezbedilo da prilikom analize podataka raspolažu i uzoračkom greškom (za određeni podatak), izračunate su približne vrednosti na osnovu regresionog modela. Tabele sa približnim vrednostima uzoračkih grešaka za totale i proseke, način korišćenja tabela i izračunavanja koeficijenata varijacije proporcija i promena dostupne su u aneksu. Aneksi : АРС узорачке грешке
13.3. Neuzoračka greška
Postoje sledeće neuzoračke greške: a) Greške obuhvata Srušene kuće, iseljena domaćinstva i promenjena namena stana glavni su uzroci većeg obuhvata. Problemi sa manjim obuhvatom su uzrokovani neažuriranjem popisnih krugova. Greške vezane za obuhvat (veći i manji obuhvat, kao i pogrešna klasifikacija) dokumentovane su u Izveštaju o kvalitetu Ankete o radnoj snazi. b) Greške merenja Oceniti greške u merenju je veoma komlikovano. U ARS-u, nivo proxy anketiranja može se koristiti kao indikator za barem deo greške merenja, odnosno za deo uticaja ispitanika. Proxy anketiranja su anketiranja u kojima osoba (punomoćnik, zastupnik, tj. član domaćinstva) odgovara na pitanja u ime nekog drugog člana domaćinstva. Stopa Proxy odgovora ( u starosnoj grupi 15-74) u 2024. godini je iznosila 45,7%. v) Greške obrade Izmene i uređivanje podataka mogući su još u toku samog anketiranja. Ukoliko anketar želi da izmeni prvobitni odgovor ispitanika, kada zaključi da je došlo do greške, može to učiniti na licu mesta. Kada podaci stignu u centralu, vrši se naknadna kontrola, kao i šifriranje zanimanja, delatnosti i područja obrazovanja. Faze uređivanja i obrade odnose se na lociranje logički neusaglašenih informacija i na njihovu modifikaciju. U aplikaciji za unos podataka (tokom anketiranja) je ugrađena logička kontrola koja sprečava anketara da unese nelogične podatke, pa su takvi slučajevi svedeni na minimum. Logička kontrola se konstantno ažurira tokom rada povezanog sa proverom podataka. Nema raspoloživih procena o broju grešaka obrade u ARS-u. g) Greške usled neodgovora Ukupna stopa neodgovora u 2024 godini iznosi 21,07%, od čega 4,78% čine odbijanje anketiranja, dok 15,70% neodgovora se odnosi na nemogućnost uspostavljanja kontakta sa domaćinstvom (razlozi za to mogu biti privremeno prazan stan u vreme anketiranja, stan/kuća nije pronađen, trajno prazan stan i sl.) Stope neodgovora je prikazana kao godišnji prosek (% u odnosu na planirani godišnji uzorak).

14. Pravovremenost i poštovanje rokova | Vrh
14.1. Pravovremenost
Godišnji podaci se objavljuju početkom aprila naredne godine. Kvartalni podaci se objavljuju četiri puta godišnje (I kvartal – krajem maja tekuće godine, II kvartal – krajem avgusta tekuće godine, III kvartal – krajem novembra tekuće godine i IV kvartal – krajem februara naredne godine). Podaci se objavljuju 6 do 7 nedelja nakon završetka terenskog rada tj. poslednjeg radnog dana sledećeg meseca. Podaci, na kvartalnom nivou, dostavljaju se Evrostatu u roku od 8 sedmica nakon poslednjeg dana posmatrane sedmice za dati kvartal. Dinamika dostavljanja podataka Evrostatu je ista kao i dinamika objavljivanja kvartalnih nacionalnih rezultata. Na godišnjem nivou podaci se dostavljaju Evrostatu krajem marta iduće godine za prethodnu godinu.
14.2. Poštovanje rokova
Svi podaci, na nacionalnom nivou, objavljuju se u skladu sa kalendarom objavljivanja. Aneksi : Календар објављивања

15. Koherentnost i uporedivost | Vrh
15.1. Geografska uporedivost
Isti koncept dobijanja i izračunavanja podataka primenjuje se na teritoriji cele Republike Srbije. Sve definicije i procedure propisuje Evropska unija što istraživanje čini podesnim za poređenje opštih i specifičnih karakteristika tržišta rada na međunarodnom nivou.
15.2. Vremenska uporedivost
ARS istraživanje je, kao probno istraživanje, prvi put sprovedeno u našoj zemlji 1994. godine. Od 1995. to 2007. godine, istraživanje se sprovodilo jednom godišnje i to u oktobru. Upitnik je 2004. godine usklađen sa EU regulativom br. 577/98, i tada se desio prvi prekid serije podataka. Od 2008. do 2013. godine istraživanje je sprovođeno dva puta godišnje (u aprilu i oktobru). Istraživanje je 2008. godine dalje usklađeno sa EU regulativom br. 377/2008. Povećan je broj pitanja kojim se obuhvata kontigent zaposlenih lica i uvedene su nove varijable u vezi sa obrazovanjem; pa je tako ovo usklađivanje uticalo na drugi prekid serije podataka. U 2013. godini je promenjen okvir za izbor uzorka (Popis iz 2011. godine) što dovodi do sledećeg prekida serije podataka. U toku 2014. godine Anketa se sprovodila četiri puta godišnje (po jednom u svakom tromesečju ‒ u februaru, maju, avgustu i novembru). Zatim se, 2015. godine, prešlo na kontinuiranu periodiku istraživanja. Tokom pomenutog perioda, osim metodoloških promena i promene periodike, bilo je i promena vezanih za veličinu uzorka. Krajem 2014. godine uvodi se i nov sistem prikupljanja podataka, tj. PAPI (lično anketiranje uz pomoć papirnog upitnika) metod je zamenjen sa CAPI metodom (lično anketiranje sa laptopom), pri čemu je napravljena elektronska verzija upitnika sa ugrađenim skokovima i logičkom kontrolom. Zbog promene sistema ocenjivanja u 2015. godini (poststratifikacija prema NUTS-3, polu i petogodištima starosti), urađena je prva revizija za podatke iz 2014. godine. Zbog uvođenja jedinistvenih pondera na nivou lica i domaćinstva u 2016. godini, urađena je ponovna revizija podataka za 2014 godinu (rev. 2), kao i revizija podataka za 2015. godinu. Od januara 2021. Anketa o radnoj snazi se sprovodi na osnovu i u skladu sa novom Uredbom Evropskog parlamenta i Saveta br.2019 / 1700, a kojom se primenjuje 19 rezolucija Međunarodne organizacije rada u vezi statistike rada, zaposlenosti i nedovoljne iskorišćenosti rada. Glavna metodološka promena odnosi se na isključivanje lica koja proizvode robu i usluge za sopstvene potrebe iz kategorije zaposlenog stanovništva i njihovo posledično razvrstavanje u kategoriju nezaposlenog ili stanovništva van radne snage. Iako istraživanje ARS-a traje bez prekida od 1994. godine, sve navedene promene su dovele do smanjene uporedivosti podataka između određenih perioda. Zbog toga su podaci prikupljeni u periodu od 2004. do 2007. godine međusobno uporedivi, kao i podaci od 2008. do 2013. Zahvaljujući urađenim revizijama, međusobno su uporedivi i podaci od 2014. godine do 2020. godine. Međutim od 2021. godine usled promena osnovnih koncepata u ARS-u gubi se uporedivost sa prethodnim godinama. Kako bi se obezbedila uporediva serija podataka sa periodom pre 2021. godine, RZS je obezbedio revidiranu seriju glavnih ARS indikatora za period 2010 - 2020. godina, a u skladu sa uputstvima Evrostata, usklađenih sa najnovijom metodološkom promenom od 2021. godine. Od 2023 u Anketi se za ocenu rezultata koristi Popis iz 2022 godine, pri čemu su procene stanovništva, bazirane na novom popisu, unapređene od 2024. godine u smislu ažurnosti (administrativno preuzimanje tekućih demografskih procena), što je uzrokovalo dodatnu reviziju mikro podataka za period 2021-2023 i reviziju osnovnih indikatora za period 2011-2020.
15.3. Koherentnost - između oblasti
Koherentnost Ankete o radnoj snazi i Populacione statistike (Statistika stanovništva) Populaciona statistika nije u potpunosti uporediva sa sociodemografskim podacima koji se prikupljaju Anketom o radnoj snazi. Postoje mnoge konceptualne razlike između njih, na primer: Anketa o radnoj snazi obuhvata privatna domaćinstva, dok populaciona statistika obuhvata celokupno stanovništvo. Populaciona statistika se odnosi na specifične datume (godinu), dok se Anketa o radnoj snazi sprovodi kontinuirano, pri čemu su sve sedmice u toku godine referentne (to jest posmatrane). 2. ​Koherentnost Ankete o radnoj snazi sa Nacionalnim računima Ova dva izvora podataka o zaposlenima nisu nezavisna. Naime, ARS predstavlja input za procene zaposlenosti nacionalnih računa. Iako koncepti MOR odražavaju koncepte nacionalnih računa, oba imaju svoje ciljeve i pristupe merenju, što može dovesti do različitih rezultata. ARS je anketa koja se sprovodi na uzorku domaćinstava. Nasuprot tome, nacionalni računi su konceptualni okvir (naveden u Evropskom sistemu računa - ESA2010). Podaci nacionalnih računa nastaju integracijom zasnovanom na upoređivanju i kombinovanju svih relevantnih izvora podataka dostupnih u zemlji. Ovo je ključna karakteristika nacionalnih računa: omogućava uzimanje najboljeg iz svakog izvora, povećava koherentnosti i dobijanje sveobuhvatnijih rezultata. Neke od razlika između ARS i nacionalnih računa: ARS obuhvata sva zaposlena lica koja su rezidenti Republike Srbije, ali nije nužno da budu i zaposlena na teritoriji RS. Nacionalni računi primenjuju takozvani „domaći koncept“ koji uključuje sva zaposlena lica bez obzira da li su rezidenti, ali je ključno da su zaposlena na teritoriji RS, odnosno da pripadaju proizvodnoj aktivnosti koja se obavlja u zemlji. Razlike u obuhvatu. ARS obuhvata samo lica koja žive u privatnim domaćinstvima i pod zaposlenima se smatraju lica starosti 15-89 godina, dok zaposlenost u nacionalnim računima obuhvata sve osobe bez obzira na godine starosti ili prebivalište. Pored toga, ARS ne smatra volontere (neplaćene pripravnike), lica koja proizvode robu i usluge (uglavnom poljoprivredne) za sopstvene potrebe zaposlenima, dok su oni eksplicitno ili implicitno navedeni u nacionalnim računima. Dakle, nacionalni računi uključuju svu zaposlenost u poljoprivredi i svu zaposlenost koju ne prati zvanična ekonomija. U Republici Srbiji, za sada, Nacionalni računi procenjuju broj zaposlenih samo na eksperimentalnoj bazi, tako da opis procedure procene zaposlenih lica još uvek nije objavljen. Koherentnost Ankete o radnoj snazi sa poslovnim statistikama (Registrovana zaposlenost) Podaci o registrovanoj zaposlenosti se razlikuju od podataka iz Ankete o radnoj snazi iz sledećih razloga: Metod prikupljanja je različit. Podaci u Anketi se prikupljaju od članova domaćinstava koja su izabrana u uzorak, dok se podaci o registrovanoj zaposlenosti preuzimaju iz Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja (CROSO); Izvor podataka u Anketi predstavlja izjava lica koje daje podatke anketaru, dok je izvor za registrovanu zaposlenost baza CROSO-a; Jedinica posmatranja u Anketi je svaki član slučajno izabranog domaćinstva, dok su jedinice posmatranja za registrovanu zaposlenost obveznici plaćanja doprinosa obaveznog socijalnog osiguranja i osiguranici; Period posmatranja aktivnosti lica u Anketi je sedmica koja prethodi anketiranju, dok se kao vremenska tačka za registrovanu zaposlenost uzima pretposlednji radni dan u mesecu; Definicije zaposlenosti su različite. Podacima o broju zaposlenih koji se dobijaju iz administrativnih izvora obuhvaćeni su samo formalno zaposleni tj. lica koja se nalaze u evidenciji CROSO-a i koja su osigurana po osnovu zaposlenja, obavljanja samostalnih delatnosti i obavljanja poljoprivrednih delatnosti, dok Anketa o radnoj snazi (prema međunarodnoj ILO definiciji) ocenjuje kako formalnu, tako i neformalnu zaposlenost lica izabranih u uzorak (slučajno izabrani deo populacije). Pored različite definicije, ova dva istraživanja imaju i različitu periodiku sprovođenja. Periodika prikupljanja podataka o broju zaposlenih koji se dobijaju iz administrativnih izvora je mesečna, dok je kod Ankete o radnoj snazi od 2015. godini kontinuirana, a periodika objavljivanja rezultata je kvartalna. Koheretnost Ankete o radnoj snazi sa Nacionalnom službom za zapošljavanje Postoji razlika između definicije nezaposlenih lica kod ARS-a i registrovane nezaposlenosti: ARS – Prema definiciji MOR nezaposlena lica su sva lica starosti 15-74 godina, koja nisu imala plaćeni posao u referentnoj sedmici, aktivno su tražila posao u prethodne četiri sedmice i mogu započeti rad u roku od dve sedmice nakon isteka referentne sedmice ili ne traže posao jer su već pronašla onaj na kojem će početi da rade u roku od 3 meseca. Registrovana nezaposlenost – Nezaposlena lica su sva lica starosti 15-65 godina, koja su registrovana u Nacionalnoj službi za zapošljavanje i koja bi, ukoliko se ukaže mogućnost, mogla odmah da počnu da rade, pored toga, to su lica koja nemaju formalno zaposlenje i aktivno traže posao.
15.4. Koherentnost - interna
Procene ARS-a za određeni referentni period imaju potpunu unutrašnju koherentnost, jer se sve baziraju na istom korpusu mikropodataka i izračunavaju se koristeći iste metode procene. Godišnji podaci se računaju kao prosek kvartalnih, što osigurava koherentnost.

16. Troškovi i opterećenost | Vrh
Broj zaposlenih lica u centrali i područnim odeljenjima, ne računajući anketare. U obzir su uzeti samo direktno zaposleni u Republičkom zavodu za statistiku.
| Sa punim radnim vremenom
Ukupno | 27
- od kojih su stručnjaci i rukovodioci | 21
Trajanje ankete/intervjua
| Minuti
Ukupno | Prvi talas | Sledeći talasi
Prosečno vreme provedeno u domaćinstvu | 22 | 30 | 15
Osnovni upitnik (po osobi) | 17 | 20 | 15
Ad-hok upitnik (po osobi) | 10 | 10 |
Napomena: Tabela pokazuje samo opterećenje ispitanika, ne vreme provedeno na terenu tražeći domaćinstvo ili popunjavajući papirologiju.

17. Revizija podataka | Vrh
17.1. Revizija podataka - politika
Opšta politika revizije Republičkog zavoda za statistiku predstavlja globalni okvir koji omogućava da svaka statistička oblast definiše svoju politiku revizija u skladu sa svojim specifičnostima. Opšta politika revizije RZS-a utvrđuje: opšta pravila revizija objavljenih podataka, oblike informisanja korisnika u vezi sa mogućim uzrocima revizija, kategorizaciju revizija i dokumentaciju koja pokriva sve aspekte revizija. Opšta politika revizije dostupna je na linku u aneksu. Aneksi : Општа политика ревизије
17.2. Revizija podataka - praksa
Revizije podataka Ankete o radnoj snazi 2023‒2024. godine Tokom 2023. i 2024. godine sprovedene su postpopisna revizija i revizija podataka usled unapređenja metodoloških procedura. Od prvog kvartala 2023. godine, statistički pokazatelji iz Ankete o radnoj snazi izračunavaju se na osnovu procena stanovništva za 2022. godinu, zasnovanih na Popisu stanovništva 2022. godine. Zaključno sa četvrtim kvartalom 2022. godine, za ocenjivanje rezultata Ankete o radnoj snazi korišćene su procene stanovništva zasnovane na Popisu stanovništva iz 2011. godine. Pored toga, do 2023. godine statistički pokazatelji za referentni kvartal posmatrane godine izračunavani su na osnovu procena stanovništva za godinu koja prethodi posmatranoj godini. Zbog unapređenja kvaliteta procena stanovništva u smislu poboljšanja pravovremenosti podataka, od 2024. godine statistički pokazatelji za referentni kvartal izračunavaju se na osnovu procena stanovništva za referentni kvartal. Naime, razvijeno je, na mesečnom nivou, automatizovano elektronsko preuzimanje administrativnih podataka (rođeni, umrli i unutrašnje migracije) neophodnih za dobijanje osnovnih procena stanovništva, što znatno skraćuje period obrade podataka, usled čega su procene stanopvništva sada dostupne mesec dana nakon referentnog perioda. Procene stanovništva su zasnovane na rezultatima popisa stanovništva i na rezultatima obrade statistike prirodnog (rođeni i umrli) i mehaničkog (unutrašnje migracije) kretanja stanovništva. Dakle, od 2024. godine se za ocenjivanje rezultata Ankete o radnoj snazi koriste aktuelne procene stanovništva. S ciljem obezbeđivanja uporedivosti podataka sa podacima iz prethodnog perioda, izvršena je revizija podataka za period pre 2024. Revizija na mikro podacima, tj. na nivou pondera izvršena je za period 2021-2023. dok je za period 2011-2020. moguće uraditi samo reviziju osnovnih indikatora. Više informacija u dokumentu u aneksu „Revizij e podataka Ankete o radnoj snazi 2023. godine". Revizija podataka Ankete o radnoj snazi nakon uvođenja nove metodoogije 2021. godine Od 2021. Republički zavod za statistiku (RZS) je prešao na novu metodologiju Ankete o radnoj snazi (ARS), u skladu sa Uredbom Evropskog parlamenta. Nove promene uglavnom se odnose na definicije i način specifikacije određenih kategorija stanovništva na tržištu rada – zaposlenih lica, nezaposlenih lica i lica van radne snage – kao i na opseg i obim varijabli posvećenih njihovim dodatnim karakteristikama. Kako bi se obezbedila uporedivost podataka nakon prelaska na novu metodologiju, izvršena je revizija vremenskih serija ARS-a za period od 2010. do 2020. godine. U skladu sa preporukama Evrostata za ispravljanje prekida u vremenskim serijama, za potrebe revizije su u 2020. godini sprovedeni paralelno pilot-istraživanje (prema novoj metodologiji, važećoj od 2021) i redovno istraživanje (prema staroj metodologiji, važećoj zaključno sa 2020. godinom). Poređenjem rezultata redovnog i pilot-istraživanja dobijeni su korektivni faktori za procene prekida nastalog usled promene metodologije. Više informacija u dokumentu „Revizija podataka Ankete o radnoj snazi nakon uvođenja nove metodologije 2021. godine“ u aneksu, i Brošuri (ARS nova metodologija 2021). Revizija podataka zbog promene sistema ocenjivanja 2016. 2016. godine promenjen je sistem ocenjivanja. Republički zavod za statistiku je uradio reviziju kako bi se prevazišao efekat ove promene i obezbedila uporedivost podataka za period koji sledi sa podacima iz 2014. i 2015. godine. Od 2014. godine podaci su dostupni i prema starom i prema novom sistemu. To omogućava da se izmeri uticaj koji imaju različiti sistemi ocenjivanja i da se primeni izračunati indeks na prethodne godine.

18. Statistička obrada | Vrh
18.1. Izvori podataka
Anketa o radnoj snazi je najsveobuhvatnije kontinuirano istraživanje u Srbiji. Od 2015. godine, od promene periodike istraživanja na kontinuirano, anketiranje se vrši svake sedmice (od ponedeljka do nedelje). Istraživanje se odvija tako što se u jednoj sedmici anketira jedan poduzorak, u sledećoj drugi poduzorak itd. Ispitanici daju odgovore o svojoj radnoj aktivnosti u sedmici koja je za njih referentna. Tip uzorka U Anketi o radnoj snazi primenjen je dvoetapni stratifikovani uzorak skupina. Uzorak popisnih krugova (skupina domaćinstava) izabran je u prvoj etapi. Uzorak domaćinstava u svakom popisnom krugu izabran je u drugoj etapi. Popisni krugovi kao primarne jedinice stratifikuju se prema tipu naselja (grad i ostalo) i prema teritoriji na nivou NSTJ 3. Rotaciona šema i alokacija uzorka Anketa o radnoj snazi se zasniva na rotacionom panel planu uzorka, po kome je svako domaćinstvo četiri puta u uzorku. Primenjena je rotaciona šema 2-2-2. Za svaki kvartal alociraju se po četiri poduzorka (rotacione grupe). Svakog kvartala (K) u uzorak se uključuje: jedna nova rotaciona grupa, dve rotacione grupe iz prethodnog kvartala (K-1) i jedna rotaciona grupa iz istog kvartala prethodne godine (K-3). Na osnovu primenjene rotacione šeme, svako domaćinstvo i lice izabrano u uzorak anketira se četiri puta u roku od 18 meseci, tj. domaćinstvo i lice je u uzorku dva uzastopna kvartala, zatim dva kvartala je van uzorka i ponovo je dva uzastopna kvartala u uzorku. Primenjena rotaciona šema na osnovu koje je ostvareno preklapanje uzoraka za dva uzastopna kvartala, kao i za isti kvartal u dve uzastopne godine, omogućila je efikasan plan uzorka za merenje promena u odnosu na prethodni kvartal i za merenje promena u odnosu na isti kvartal prethodne godine. Proporcionalna alokacija uzorka prema broju lica starih 15 i više godina, u okviru tipa naselja i teritorije, neznatno je korigovana kako bi se dobila bolja preciznost ocena na nivou oblasti. Prelaskom na kontinuiranu periodiku istraživanja bilo je potrebno izvršiti i distribuciju uzorka u vremenu. Svaki poduzorak alociran za kvartal, uniformno i na slučajan način se distribuira na 13 sedmica, a izuzetno, što se dešava jednom u četiri godine kada se posmatraju 53 sedmice, uzorak za jedan kvartal (prvi ili četvrti) distribuira se na 14 sedmica.
18.2. Dinamika prikupljanja podataka
Svaka sedmica tokom godine je referetna a domaćinstva izabrana u uzorak se raspoređuju prema njima. Anketiranje izabranog domaćinstva se sprovodi u periodu od 2 sedmice nakon referentne u kojoj su raspoređena, odnosno anketiranje se sprovodi kontinuirano tokom cele kalendarske godine. Svako domaćinstvo izabrano u uzorak anketira se četiri puta u roku od 18 meseci, tj. domaćinstvo ulazi u uzorak dva uzastopna kvartala, zatim je dva kvartala van uzorka, pa naredna dva kvartala ponovo ulazi u uzorak.
18.3. Prikupljanje podataka
Instrument za prikupljanje podataka u ARS-u je elektronski upitnik koji koriste i anketari koji rade telefonsku anketu (CATI) i anketari na terenu (CAPI). Terenski i telefonski anketari rade na prikupljanju podataka. Oni su osnovni nosioci izvršenja ARS-a i od njihovog rada u najvećoj meri zavisi uspeh istraživanja. Od načina anketiranja, poznavanja suštine pitanja postavljenih u upitniku i njihovog tumačenja, zavisi uspešnost izvršenja ARS-a. Takođe, važni su i njihova upornost i zalaganje. Prvi krug anketiranja sprovodi se lično, posetom anketara domaćinstvu. Anketari su opremljeni laptop računarima sa implementiranim elektronskim upitnikom. Tokom prve posete anketari prikupljaju kontakt telefon domaćinstva, kako bi se naredna tri anketiranja sprovela putem telefona, iz kol-centra. Anketar najpre prikuplja sociodemografske podatke za svakog člana domaćinstva a zatim informacije o radnom statusu za članove stare od 15 do 89 godina. U sledećem talasu anketiranja, anketar proverava sociodemografske podatke prikupljene tokom prvog anketiranja, a zatim prikuplja informacije o radnom statusu za tekući kvartal. Do četvrtog kvartala 2014. godine koristile su se dve metode prikupljanja podataka – PAPI (direktno anketiranje putem papirnog upitnika) i CATI (anketiranje telefonom uz pomoć kompjutera). U četvrtom kvartalu PAPI metoda je zamenjena CAPI metodom prikupljanja podataka (direktno anketiranje uz pomoć kompjutera). Prelaskom na kontinuiranu periodiku istraživanja, bilo je potrebno izvršiti i distribuciju uzorka u vremenu. Svaki poduzorak alociran za kvartal, uniformno i na slučajan način se distribuira na 13 sedmica, a izuzetno, što se dešava jednom u četiri godine kada se posmatraju 53 sedmice, uzorak za jedan kvartal (prvi ili četvrti) distribuira se na 14 sedmica. Obaveza davanja podataka temelji se na Zakonu o zvaničnoj statistici („Službeni glasnik RS“, broj 109/2025).
18.4. Validacija podataka
Instrument za prikupljanje podataka u ARS-u je elektronski upitnik koji koriste i anketari koji rade telefonsku anketu (CATI) i anketari na terenu (CAPI). Primenom elektronskog upitnika smanjuju se vreme i troškovi potrebni za unos i obradu podataka. Svi anketari koriste isti upitnik, ali se logička kontrola (koja postoji da bi se greške pri unosu smanjile na najmanju moguću meru) razlikuje za telefonsku i terensku anketu. Logička kontrola za metodu CAPI je blaža jer je procenjeno da anketar u domaćinstvu treba što je moguće kraće da se zadrži i iz tog razloga anketari na terenu ne unose ni šifre zanimanja, delatnosti i područja obrazovanja, već samo tekstualni opis traženih podataka. Šifriranje i puna logička kontrola nad terenskim materijalom vrši se po njihovom prenosu u centralnu bazu koja se nalazi na serveru u Računskom centru Zavoda od strane statističara i angažovanih supervizora. Podaci koji se prikupljaju putem telefonske ankete direktno se upisuju u centralnu bazu i potom se šifriraju. Na njima je primenjena puna logička kontrola pri unosu. Logička kontrola radi na principu prepoznavanja očigledne neusaglašenosti (npr. 15 godina star ispitanik koji je poslednji put radio 1940. godine). Ukoliko je vrednost sumnjiva ali razumna, program će upozoriti anketara da proveri unete podatke i potvrdi ih ukoliko su tačni. Na taj način sprečena je mogućnost slučajne greške na unosu. U Anketi o radnoj snazi se koristi tzv "zavisno intervjuisanje", što znači da se prethodno prikupljeni odgovori (iz prethodnih kvartala) koriste kako bi se smanjilo opterećenje ispitanika. Zavisno intervjuisanje se ne primenjuje prilikom određivanja trenutnog radnog statusa ispitanika kao i kod pitanja kod kojih je naznačeni vremenski period na koji se odnose. Ispitanici potvrđuju prethodno date odgovore.
18.5. Kompilacija podataka
Nije primenjivo.
18.6. Prilagođavanje podataka
-

19. Napomene | Vrh
Nema napomena